Skaityti daugiau
VIENA KOJA HOLLYWOODE
Debiutinėje aktoriaus Manto Vaitiekūno pjesėje „VIENA KOJA HOLIVUDE“ vaizduojama specifinė, bet kartu ir universali situacija – aktorių atranka į siaubo filmą. Į peržiūrų kambarį, vienas po kito ateina vis nauji aktoriai su tikslu tapti kino žvaigždėmis.MANO NAMAI
Kino filmų „Vyras už pinigus“, „Draugų lažybos“, „Vyrų svajonės“ ir spektaklio „DIDELI PINIGAI“ prodiuseriai pristato naują teatro komediją „MANO NAMAI“!Artėja spektaklis apie karžygę E. Pliaterytę: prie Monikos Liu jungiasi žinomi aktoriai
Artėjant muzikinės dramos „Emilija“ premjerai, skelbiama pagrindinė aktorių ir atlikėjų trijulė. Ambicingame ansamblio „Lietuva“ projekte kartu su Monika Liu dalyvaus ir istorinius herojus įkūnys Mantas Zemleckas ir Jovita Jankelaitytė. Prie jų netrukus prisijungs garsūs operos solistai ir bardas. Šį rudenį didžiausiose šalies arenose atgims muzikinis epas apie Lietuvos ir Lenkijos karžygę Emiliją Pliaterytę, iškeliantis lyderystę bei laužantis stereotipus, kai net trapiausia asmenybė kovai už laisvę gali suburti ištisas kariaunas, įkvėpti ne tik moteris, bet ir vyrus.Vaidmuo – kas vakarą iš naujo kuriama mandala. Aktoriui Mariui Repšiui – 40
Lietuvos nacionalinio dramos teatro aktorius Marius Repšys kažkada iššovė kaip strėlė. Buvo ryškus režisieriaus Gintaro Varno mokinys, pastebimas dar studentiškuose spektakliuose, bet kai 2011 metais sukūrė Vandalą garsiajame Mariaus Ivaškevičiaus „Išvaryme“, kurį režisavo Oskaras Koršunovas, tapo aišku, kad tai yra aktorius – fantomas. Toks jis išliko iki šiandien, tokio jo trokšta publika. Marius gali vaidinti teatre, gali „Siemens“ arenoje, visur žiūrovai plūsta, nes jo vaidmenyse atpažįsta save. Ne kartą teko girdėti, kaip įsiūčio ar švelnių jausmų sklidini replikuoja Mariui, kartais neatpažindami vaidmens, o jo žodžius priskirdami pačiam aktoriui.Visoje Vakarų Lietuvoje rudenį vyksiantis Tarptautinis menų festivalis „Plartforma“ kvies žiūrovus pažinti šiuolaikinio meno įvairovę
Jau 18-ą kartą šį rudenį pasitiksime su Tarptautiniu menų festivaliu „Plartforma“. Šokis, teatras, garsas, cirkas ir visi žanrai tarp- kvies žiūrovus patirti nepatirta, pajusti nejusta, išgyventi netikėta... Visa jausmų ir menų paletė šiemet skleisis rugsėjo-lapkričio mėnesiais ne tik Klaipėdoje, bet ir Vakarų Lietuvoje: Priekulėje, Šilutėje, Kretingoje.Teatro „Kitas kampas“ 16-tas sezonas: dvi premjeros, naujos erdvės ir gastrolės užsienyje
Vienintelis profesionalus improvizacijos teatras Lietuvoje „Kitas kampas“ rugsėjo 18 d. žengia į nuotaikingą ir premjerų kupiną 16-tą teatro sezoną. Improvizatoriai naują etapą pasitinka šūkiu FRESH & FUNKY, kuris atspindi teatro aktorių nuolatinį virsmą, tobulėjimą, atsinaujinimą bei autentišką stilių.Didžiausi rugsėjo renginiai: komiko Jimmy Carro šou, trys festivaliai ir Kauną drebinsianti „Pink Floyd“ muzika
Skaičiuojame paskutines vasaros dienas. Kartu su naujais mokslo metais netrukus startuos ir naujas renginių sezonas, kuris rugsėjį visoje Lietuvoje pasiūlys labai platų renginių asortimentą ir net tris ne muzikos festivalius.Lietuvos valstybinis simfoninis orkestras viešėjo Baltijos šalių orkestrų festivalyje Latvijoje
Lietuvos valstybinis simfoninis orkestras, vadovaujamas meno vadovo ir vyr. dirigento Gintaro Rinkevičiaus, tęsia Baltijos šalių orkestrų festivalio tradiciją. Pirmasis festivalio koncertas šiemet surengtas rugpjūčio pabaigoje Latvijoje, Rėzeknės mieste, kur Lietuvos valstybinis simfoninis orkestras kartu su pianistu Luku Geniušu pradėjo 10-ąjį Latvijos nacionalinio simfoninio orkestro vasaros festivalį „LNSO vasara“.VILNIAUS MAŽASIS TEATRAS PRADEDA 36-ĄJĮ SEZONĄ SU ŠŪKIU: „PAMIRŠTI SIUŽETAI. NEPAMIRŠTAMOS ISTORIJOS“
Valstybinis Vilniaus mažasis teatras skelbia naujojo – 36-ojo – sezono pradžią, kurį pristato šūkiu: „Pamiršti siužetai. Nepamirštamos istorijos“. Žiūrovai bus kviečiami iš naujo atrasti gal kiek primirštus, bet šiandien vėl aktualius siužetus, kurie virs nepamirštamomis istorijomis, pamatyti ir pajusti scenos magiją, atpažinti tai, kas jau patirta, ir atrasti kai ką nauja, susipažinti su naujomis sceninės raiškos formomis. Per šį sezoną žiūrovai išvys premjerinį vokiečių režisieriaus Christian’o Weise`ės spektaklį „Katė ant įkaitusio skardinio stogo“ pagal Tennessee`io Williamso pjesę, režisieriaus Oskaro Koršunovo premjerą „Kantas“ pagal Mariaus Ivaškevičiaus pjesę ir jaunosios kartos režisieriaus Augusto Gornatkevičiaus premjerą pagal Gerharto Hauptmanno pjesę „Žiurkės“.Edo Sheerano ir didžiųjų renginių įtaka Lietuvos ekonomikai
Pasaulinio lygio muzikos žvaigždžių koncertai ir išskirtiniai sporto renginiai į Lietuvą pritraukia tūkstančius užsienio turistų bei skatina judėjimą šalies viduje. Artimiausias toks renginys – Edo Sheerano koncertas Kaune šią savaitę. Panagrinėkime, kokią įtaką renginių turizmas turi mūsų šalies ekonomikai?SIRENOS24 LT vitrina: DILETANTAS (rež. Ž. Vingelis) | PREMJERA
Jean’as Cocteau - sunkiai aprėpiama, vargiai iki galo perprantama asmenybė, kurio diletantizmas skirtingose meno srityse liejosi, kaip ypatingai tiršto poetinio pasaulio fragmentai – neišbaigti, neištobulinti, skuboti, nieko neprimenantys, į nieką nepanašūs.Naujas meškinų muziejus ”PLUSHY B 55” Raganiukės teatre!
Kviečiame atvykti į kerintį meškiukų muziejų Raganiukės teatre, kur įnoringas žavesys atitinka istorinę reikšmę. Pasinerkite į švelnių lokių pasaulį ir tyrinėkite turtingą šios unikalios vietos erdves. Atraskite įspūdingą šių mylimų žaislų, kurie jau daugiau nei šimtmetį užkariauja širdis, istoriją ir kultūrinę reikšmę.VMT UŽDARO SEZONĄ: IŠ NAUJO ATRASTAS MAŽASIS TEATRAS IR AMBICINGI 36-OJO SEZONO PLANAI
Valstybinis Vilniaus mažasis teatras užbaigė 35-ąjį sezoną, kurio repertuarą papildė premjeros „Neištikimoji“ (rež. Naubertas Jasinskas), „Orfėjas“ (rež. Žilvinas Vingelis) ir dramaturgo Mariaus Ivaškevičiaus pjesės „Kantas“ eskizas-skaitymai (rež. Oskaras Koršunovas). Pasak teatro vadovo Simono Keblo, šis sezonas buvo sėkmingas, įdomus ir kalbantis apie bendrą nuojautą, kurioje mes visi atsidūrėme.Kurti erdvę diskusijoms – pristatoma įvairiapusė „Sirenų“ Lietuvos teatro vitrina
Kokius geriausius per pastarąjį sezoną Lietuvoje sukurtus spektaklius parodyti „Sirenų“ užsienio svečiams ir dar jų nespėjusiems atrasti šalies žiūrovams? Kaip juos atrinkti? Peržiūrėjusios beveik 50 spektaklių tai sprendė dvi skirtingų kartų ir skirtingas mokyklas baigusios teatrologės Alma Braškytė ir Kristina Steiblytė – šių metų Vilniaus tarptautinio teatro festivalio „Sirenos“ Lietuvos teatro vitrinos kuratorės.20 metų Lietuvos renginių rinkoje: nuo eilių kasose iki skaitmeninio perversmo
Didžiausias šalies bilietų pardavimo tinklas „Bilietai.lt“ šiemet mini 20-ąjį jubiliejų. Įmonės vadovo Ramūno Šaučikovo teigimu, šiandieninė renginių pasiūla Lietuvoje, lyginant su gyventojų skaičiumi, yra labai plati ir kokybiška, o rinkos pokyčius diktuoja kintantys vartotojų įpročiai.Sutikite didžiausias metų žiemos šventes ir Naujus metus „pasakiškai“
Jauni, žavūs ir talentingi atlikėjai – Vakarė Jarmalavičiūtė ir Orestas Vyšniauskas, įkūnys gražiausią pasakų porą - Pelenę ir Princą, kompozitoriaus Mariaus Matulevičiaus ir tekstų autorės Viktorijos M Anangen muzikinėje pasakoje „Riešutėliai Pelenei “Festivalis „Sirenos“ skelbia tarptautinę programą
Erdvė, kurioje gimsta teatras – žiūrovo vaizduotė. Fizinė scena – tai tik pradžia, atspirties taškas, vedantis į neapčiuopiamą ir begalinę atminties, patirčių ir įpročių teritoriją. Šių metų Vilniaus tarptautinis teatro festivalis „Sirenos“ siūlo atsigręžti į tai, ką šiuolaikiniame teatre reiškia erdvė, kokią ją kuria gyvai spektaklyje dalyvaujantys žmonės, kiekvienas atsinešdamas savo mintis ir kontekstus. VšĮ „Teatro informacijos centras” ir VšĮ „Vilniaus festivaliai“ rengiamas didžiausias šalyje teatro festivalis vyks jau dvidešimt pirmą kartą – nuo rugsėjo 25 iki spalio 13 dienos.Vaikų rašytojo Tomo Dirgėlos sukurti personažai Domas ir Tomas debiutuos miuziklo scenoje
Vieno populiariausių mūsų šalies vaikų rašytojų Tomo Dirgėlos sukurti personažai – Domas ir Tomas – išlipa iš knygų puslapių ir kviečia vaikus bei jų tėvelius susitikti miuzikle „Domas ir Tomas: dingusių veikėjų byla“. Susitikimai su vaikų mylimais herojais įvyks net devyniuose Lietuvos miestuose.VILNIAUS MAŽAJAME TEATRE ĮVYKO KOMPOZITORIAUS GIEDRIAUS PUSKUNIGIO ALBUMO „LAIKO TILTAI“ PRISTATYMAS
Gegužės 28 d. Valstybiniame Vilniaus mažajame teatre įvyko kompozitoriaus Giedriaus Puskunigio kompaktinės plokštelės „Laiko tiltai“ pristatymas, į kurį susirinko gausus būrys kultūrininkų, menininkų, artimiausi kompozitoriaus kūrybos bendraminčiai, kolegos, bičiuliai.Atskleisti teatro lankytojų įpročiai ir populiariausi 2023 m. spektakliai
2023 metais Lietuvos teatro rinka išlaikė stabilią paklausą. Tarptautinės teatro dienos proga, didžiausias Lietuvos bilietų platinimo tinklas „Bilietai.lt“ ir jų teatro bilietų platinimo platforma „Teatrai.lt“ atskleidė, kad praėjusiais metais šiuos portalus aplankė virš 1 mln. lankytojų, o populiariausiu metų spektakliu tapo „Nuostabūs dalykai“.Tenusišypso Jums Viešpats, Maestro Rimai Tuminai
Eidamas 73-iuosius metus, kovo 6 d. mirė Valstybinio Vilniaus mažojo teatro įkūrėjas, ilgametis šio teatro meno vadovas režisierius Rimas Tuminas. Simboliška, kad vos prieš keletą dienų, kovo 2-ąją, paminėję Valstybinio Vilniaus mažojo teatro 34-ąjį gimtadienį, dabar atsisveikiname su jo pradininku Maestro Rimu Tuminu, kurio spektakliai jau daugelį metų jaudina žiūrovų širdis ir rodomi pilnose teatrų salėse ne tik Lietuvoje, bet ir už jos ribų. Reiškiame nuoširdžią užuojautą Maestro Rimo Tumino šeimai, bičiuliams, artimiesiems, bendražygiams ir visai teatro bendruomenei.Slaptus laimės ir šventinio stalo ingredientus atskleidžia Klaipėdos valstybinio muzikinio teatro darbuotojai
Klaipėdos valstybinio muzikinio teatro menininkams svarbi šeima ir bendrystė. „Žmogiškos laimės ir stiprios sveikatos. Jei būsite sveiki – viskas pavyks, pildysis visos svajonės“,- sako solistas Mindaugas Rojus. To visiems ir linkime artėjančių švenčių proga.Bilietų platinimo paslauga su „Bilietai.lt“
Planuojate koncertą, spektaklį, sporto varžybas ar kitą renginį ir ieškote patikimo partnerio bilietų platinimui? Rinkitės „Bilietai.lt“ renginių bilietų platinimo paslaugas!Zigmars Liepiņš jubiliejui – jo sukurta opera „Paryžiaus katedra“ ir keturi debiutai
Lapkričio 4 dieną 18.30 valandą Žvejų rūmuose rodoma Klaipėdos valstybinio muzikinio teatro opera „Paryžiaus katedra“ skiriama kompozitoriaus Zigmars Liepiņš 70 metų jubiliejui. Publikos laukia net keturi naujus vaidmenis pristatančių solistų debiutai.Klaipėdos festivalio rengėjų netikėtumai negąsdina - netgi kelia pasididžiavimą
Klaipėdos valstybinio muzikinio teatro ant marių kranto surengtame tarptautiniame Klaipėdos festivalyje per tris savaites pristatytos trys unikalios premjeros, scenoje buvo galima išvysti kone tris šimtus atlikėjų, tris valandas kurtas grimas vienam iš premjeros herojų, scenografija tapo net statybinės nuolaužos, po spektaklio grąžintos į antrinio panaudojimo vietą, scenoje debiutavo ne tik visas baimes įveikę klaipėdiečiai, bet ir jų augintiniai. Svarbiausia – publika iki šiol diskutuoja apie tai ką išvydo ir nekantriai laukia naujų premjerų.
Klaipėdos valstybinis muzikinis teatras per tris savaites istorinį elingą pavertė scena ir žiūrovų sale, pristatydamas tris skirtingus renginius: koncertą „Karo ir taikos dainos“ ir du pilno formato pastatymus - istorijų operą „Klaipėda“ ir videografinį spektaklį „Carmina Burana“. Profesionalai patvirtins, kad tai sudėtingas dalykas: festivalių praktika Lietuvoje rodo, kad dažniau rengiami koncertiniai spektaklių atlikimai. Tuo tarpu iššūkių nebijanti KVMT komanda į elingą žengia su spektakliais ir visais privalomais atributais.
Plojo ne tik tautiečiai, bet ir užsieniečiai
Klaipėdos festivalis šiemet sulaukė įspūdingo skaičiaus žiūrovų – net 4225, virtualiai Klaipėdos festivalio vaizdo medžiaga domėjosi daugiau nei 36 tūkstančiai gerbėjų. Sulaukta daugybės svečių iš Lietuvos ir užsienio. Klaipėdos festivalyje tradiciškai lankėsi LR Prezidentas Gitanas Nausėda su žmona Diana.
Klaipėdos festivalio gerbėjai bilietus į istorijų operą „Klaipėda“ ar videografinį spektaklį „Carmina Burana“ įsigiję dar ankstyvą pavasarį mėgavosi išskirtinėmis, ypatingai minkštomis vietomis „Bičiulių ložėje“. Specialiai ištikimiausiems žiūrovams Muzikinio teatro siuvykla pasiuvo minkštus kėdžių paklotus, kad būtų ne tik minkšta, bet ir šilta mėgautis įstabiomis premjeromis. Norint, kad žiūrovai patogiai pasiektų namus nakties metu, nes renginiai baigėsi vidurnaktį ar net po jo, buvo priderinti miesto viešojo transporto maršrutai.
Šiuolaikinės technologijos leidžia identifikuoti kokios šalies atstovai pirko bilietus į Klaipėdos festivalio renginius. Tarkim, net 99 procentai lietuvių rinkosi koncertą „Karo ir taikos dainos“, suvienijusį Kyjivo nacionalinio akademinio operetės ir Klaipėdos valstybinio muzikinio teatrų menininkus, keletas susidomėjusių atvyko iš Belgijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų. Istorijų operos „Klaipėda“ premjeros statistika: dauguma žiūrovų mūsų tautiečiai, tačiau sulaukta svečių iš Latvijos, Vokietijos, Švedijos, Britanijos, Austrijos, Danijos, Juodkalnijos, Olandijos, JAV, Norvegijos, Lenkijos. Videografinio spektaklio „Carmina Burana“ premjera susidomėjo ne tik teatro gerbėjai iš Lietuvos, bet ir kaimyninės Latvijos, atvykusieji iš Vokietijos, Prancūzijos, Italijos, Ispanijos, Švedijos, Islandijos, Graikijos, Britanijos, Danijos, Olandijos, JAV.
Profesionalų atliktas tyrimas parodė, kad Klaipėdos valstybinio muzikinio teatro senajame elinge surengtas Klaipėdos festivalis publikai leido pajusti stiprų scenos meno efektą vedantį į puikią emocinę savijautą. Psichinės sveikatos stiprinimo projekto „Mindletic“ surinkti duomenys užfiksavo stiprų scenos meno efektą: po pasirodymų net 95 proc. visų žiūrovų emocijų buvo aukšto malonumo kategorijoje.
Stebinantis dalyvių skaičius scenoje
Klaipėdos festivalis didžiuojasi į išskirtines premjeras subūręs daugybę atlikėjų: koncerte „Karo ir taikos dainos“ - 130, istorijų operos „Klaipėda“ premjeroje – 200, videografinio spektaklio „Carmina Burana“ premjeroje - net 270.
Pagal to paties pavadinimo Carlo Orffo sceninę kantatą „Carmina Burana“ atliko KVMT simfoninis orkestras ir choras drauge su vienu profesionaliausių Lietuvos chorų – Kauno valstybiniu choru.
„Carmina Burana“ premjeroje neplanuotai dainavo ir Vakarų Europos operos teatruose dainuojantis baritonas Modestas Sedlevičius. Jis kone paskutinę dieną pakeitė netikėtai susirgusį solistą Farshad Abbasabadi. Palanki fortūna lėmė, kad žinomas solistas tuo metu buvo Lietuvoje, turėjo kone vienos dienos laisvadienį ir įsijungė į premjerą elinge! Jam teko ir netikėtumas dainuoti žingsniuojant po scenos danga paslėptu bėgimo takeliu.
Trečiojo Klaipėdos festivalio metu pagaliau pavyko į šoną nustumti elinge viduryje daug metų rymojusią jachtą bei taip publikai leisti išvysti elingą nauju rakursu.
Masinėje videografinio spektaklio „Carmina Burana“ pradžios scenoje į miestiečių būrį įsiliejo ne tik Muzikinio teatro solistai, studentai-savanoriai, Klaipėdos vaikų operos studijos auklėtiniai, bet ir mokymo centro „Geras šuo“ nariai, t.y. šeimininkai ir jų šunys!ž. Debiutui scenoje buvo atrinkti geriausiai užsirekomendavę specialiuose mokymuose. Džiaugiamės, jog viskas puikiai pavyko, o publika pirmojo karto jaudulio net nepastebėjo!
Tenoro M. Jankausko videografiniame spektaklyje „Carmina Burana“ laukė ne tik muzikiniai iššūkiai. Kepto gulbino personažas, kurį sukūrė M. Jankauskas, pagal kostiumų dailininkės S. Straukaitės ir scenografės S. Šimkūnaitės sumanymą buvo „apdegęs“. Nudegimų efektus net tris valandas jam tvirtino, klijavo ir kitais būdais kūrė specialaus grimo dailininkė Jurgita Globytė ir asistentė Inga Urbanovič.
Suderinus su Klaipėdos miesto savivaldybe bei iš anksto įspėjus klaipėdiečius pirmą kartą scenoje panaudota sirena. Šiandieninėje geopolitinėje situacijoje, kai kaimyninėse šalyse skambančios sirenos perspėja apie galimus pavojus, Klaipėdoje sirenas pritaikėme tik kurdami meną bei siųsdami žinutę ne tik sau, bet ir pasauliui.
Baimintasi, kad solistės nenuneštų vėjas
Vieografiniam „Carmina Burana“ spektakliui atviroje pamario erdvėje buvo pastatyta rekordiškai didelė scena - net 11 metrų aukščio ir 60 m pločio, panaudoti rekordinio dydžio LED ekranai! Didieji ekranai buvo sumontuoti iš 766 vienetų mažesnių (0,5x 0,5 m) ekranų taip siekiant sukurti milžinišką ir nepakartojamą spektaklio vaizdą! Ir tai buvo nepakartojama...
110 – tiek prireikė audinio metrų solistės Ritos Petrauskaitės kostiumui. Suknelė - didžiulė, ilgis net 18 metrų! Prieš naudojant ją scenoje buvo atlikti kostiumo aerodinaminiai procesai. Jų prireikė, nes baimintasi, kad stipriais vėjais garsėjančiame pajūryje šis scenos kostiumas gali būti pavojingas ir tiesiog nuskraidinti spektaklio heroję.
Džiaugiamės ir gausia festivalio savanorių komanda: šiemet sulaukta net aštuoniolikos meno gerbėjų, panorusių neatlygintinai prisidėti prie didžiulio festivalio įgyvendinimo.
Viena tradicinių Klaipėdos festivalio misijų – skleisti tvarumo žinią. Kuriant spektaklio „Carmina Burana“ scenografiją ir kostiumus pritaikyti tvaraus antrinio dizaino principai: klaipėdiečiai pakviesti spektakliui padovanoti vintažinių rūbų, o choristams, suderinus su kostiumų dailininke, leista panaudoti ir savo kasdienę aprangą. Informacijos apie festivalį sklaidoje aktyviai naudotas dinaminis QR kodas. Scenografijoje naudotos statybinės nuolaužos, po spektaklio grąžintos į antrinio panaudojimo vietą.
„Carmina Burana“ rekvizitas - didžiuliai akmens luitai, buvo padaryti visai ne iš akmens. Vyriausioji rekvizitininkė Jekaterina Novikienė su meile gludino kiekvieną „akmenėlį“.
Minint Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-metį, Klaipėdos valstybinio muzikinio teatro istorijų operos „Klaipėda“ pasaulinėje premjeroje atgijo ne tik šimtmečio senumo įvykiai, Klaipėdos krašte gyvenę lietuvininkai ir iš Didžiosios Lietuvos jiems talkinti atvykusieji, bet ir Taravos Anikė.
Mažiau nei šimtas žmonių Lietuvoje vis dar kalba šišioniškių tarme, tačiau istorijų operoje „Klaipėda“ ši tarmė suskambo pedagogės Vaidos Galinskienės dėka.
Spektakliai-reiškiniai
III-iojo Tarptautinio Klaipėdos festivalio programa elinge prasidėjo ypatingu koncertu „Karo ir taikos dainos“, suvienijusiu Kyjivo nacionalinio akademinio operetės ir Klaipėdos valstybinio muzikinio teatrų menininkus. „Menininkai, tarytum įrėmindami kūrinį, priminė, kad visi festivaliai, visa mūsų kūryba šiandien įgyja naujas prasmes: karo akivaizdoje, skeveldromis virstančioje tikrovėje menas išlieka dar svarbesnis, nes sutvirtina liepsnojančius žmogaus jausmus ir nuskaidrina sielą“,- rašė teatrologė Daiva Šabasevičienė.
Videografinį spektaklį „Carmina Burana“ elinge pristatytė režisierius Dalius Abaris, muzikos vadovas ir dirigentas Robertas Šervenikas, scenografė Sigita Šimkūnaitė, kostiumų dailininkė Sandra Straukaitė, vaizdo projekcijų dailininkas Martynas Norvaišas.
Istorijų opera „Klaipėda“ skirta Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-mečiui paminėti. Klaipėdos valstybiniam muzikiniam teatrui prašant ją sukūrė net keturi šio krašto kompozitoriai – Loreta Narvilaitė, Vladimiras Konstantinovas, Kristijonas Lučinskas ir Donatas Bielkauskas. Libretą trijų skirtingų veiksmų operai rašė Arvydas Juozaitis. Spektaklio muzikos vadovas ir dirigentas Tomas Ambrozaitis, režisierius Gytis Padegimas, scenografė ir kostiumų dailininkė Birutė Ukrinaitė.
„Klaipėdos valstybinis muzikinis teatras kuria tokius spektaklius, apie kuriuos kalbama gatvėje. Net ir praėjus porai dienų, susitikus pažįstamą norisi pasidalinti įspūdžiais. Tai reiškia ne ką kitą, kad teatras sugeba generuoti kultūros reiškinius. Ne tik faktus, t. y. – spektaklius, kurie atgyvenę vieną vakarą, ryte net neprisimenami!“,- rašė žurnalistė Nina Puteikienė.
Dėkojame rėmėjams
Tarptautinis Klaipėdos festivalis nuoširdžiai dėkoja mecenatui UAB „Vakarų medienos grupė“, istorijų operos „Klaipėda“ rėmėjui – AB „Limarko laivininkystės kompanija“, rėmėjams - Klaipėdos jūrų krovinių kompanijai „BEGA“, UAB „Kautra“, UAB „Stemma group“, UAB „Klaipėdos terminalo grupė“, advokatų kontorai Glimstedt, UAB „Biofarmacija“, UAB „Mūsų laikas“, UAB „Inchape Motors“, viešbučiui „Michaelson boutique hotel“, viešbučiui „Klaipėdos Victoria“ ir visiems gausiems informaciniams rėmėjams.
Klaipėdos valstybinis muzikinis teatras per tris savaites istorinį elingą pavertė scena ir žiūrovų sale, pristatydamas tris skirtingus renginius: koncertą „Karo ir taikos dainos“ ir du pilno formato pastatymus - istorijų operą „Klaipėda“ ir videografinį spektaklį „Carmina Burana“. Profesionalai patvirtins, kad tai sudėtingas dalykas: festivalių praktika Lietuvoje rodo, kad dažniau rengiami koncertiniai spektaklių atlikimai. Tuo tarpu iššūkių nebijanti KVMT komanda į elingą žengia su spektakliais ir visais privalomais atributais.
Plojo ne tik tautiečiai, bet ir užsieniečiai
Klaipėdos festivalis šiemet sulaukė įspūdingo skaičiaus žiūrovų – net 4225, virtualiai Klaipėdos festivalio vaizdo medžiaga domėjosi daugiau nei 36 tūkstančiai gerbėjų. Sulaukta daugybės svečių iš Lietuvos ir užsienio. Klaipėdos festivalyje tradiciškai lankėsi LR Prezidentas Gitanas Nausėda su žmona Diana.
Klaipėdos festivalio gerbėjai bilietus į istorijų operą „Klaipėda“ ar videografinį spektaklį „Carmina Burana“ įsigiję dar ankstyvą pavasarį mėgavosi išskirtinėmis, ypatingai minkštomis vietomis „Bičiulių ložėje“. Specialiai ištikimiausiems žiūrovams Muzikinio teatro siuvykla pasiuvo minkštus kėdžių paklotus, kad būtų ne tik minkšta, bet ir šilta mėgautis įstabiomis premjeromis. Norint, kad žiūrovai patogiai pasiektų namus nakties metu, nes renginiai baigėsi vidurnaktį ar net po jo, buvo priderinti miesto viešojo transporto maršrutai.
Šiuolaikinės technologijos leidžia identifikuoti kokios šalies atstovai pirko bilietus į Klaipėdos festivalio renginius. Tarkim, net 99 procentai lietuvių rinkosi koncertą „Karo ir taikos dainos“, suvienijusį Kyjivo nacionalinio akademinio operetės ir Klaipėdos valstybinio muzikinio teatrų menininkus, keletas susidomėjusių atvyko iš Belgijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų. Istorijų operos „Klaipėda“ premjeros statistika: dauguma žiūrovų mūsų tautiečiai, tačiau sulaukta svečių iš Latvijos, Vokietijos, Švedijos, Britanijos, Austrijos, Danijos, Juodkalnijos, Olandijos, JAV, Norvegijos, Lenkijos. Videografinio spektaklio „Carmina Burana“ premjera susidomėjo ne tik teatro gerbėjai iš Lietuvos, bet ir kaimyninės Latvijos, atvykusieji iš Vokietijos, Prancūzijos, Italijos, Ispanijos, Švedijos, Islandijos, Graikijos, Britanijos, Danijos, Olandijos, JAV.
Profesionalų atliktas tyrimas parodė, kad Klaipėdos valstybinio muzikinio teatro senajame elinge surengtas Klaipėdos festivalis publikai leido pajusti stiprų scenos meno efektą vedantį į puikią emocinę savijautą. Psichinės sveikatos stiprinimo projekto „Mindletic“ surinkti duomenys užfiksavo stiprų scenos meno efektą: po pasirodymų net 95 proc. visų žiūrovų emocijų buvo aukšto malonumo kategorijoje.
Stebinantis dalyvių skaičius scenoje
Klaipėdos festivalis didžiuojasi į išskirtines premjeras subūręs daugybę atlikėjų: koncerte „Karo ir taikos dainos“ - 130, istorijų operos „Klaipėda“ premjeroje – 200, videografinio spektaklio „Carmina Burana“ premjeroje - net 270.
Pagal to paties pavadinimo Carlo Orffo sceninę kantatą „Carmina Burana“ atliko KVMT simfoninis orkestras ir choras drauge su vienu profesionaliausių Lietuvos chorų – Kauno valstybiniu choru.
„Carmina Burana“ premjeroje neplanuotai dainavo ir Vakarų Europos operos teatruose dainuojantis baritonas Modestas Sedlevičius. Jis kone paskutinę dieną pakeitė netikėtai susirgusį solistą Farshad Abbasabadi. Palanki fortūna lėmė, kad žinomas solistas tuo metu buvo Lietuvoje, turėjo kone vienos dienos laisvadienį ir įsijungė į premjerą elinge! Jam teko ir netikėtumas dainuoti žingsniuojant po scenos danga paslėptu bėgimo takeliu.
Trečiojo Klaipėdos festivalio metu pagaliau pavyko į šoną nustumti elinge viduryje daug metų rymojusią jachtą bei taip publikai leisti išvysti elingą nauju rakursu.
Masinėje videografinio spektaklio „Carmina Burana“ pradžios scenoje į miestiečių būrį įsiliejo ne tik Muzikinio teatro solistai, studentai-savanoriai, Klaipėdos vaikų operos studijos auklėtiniai, bet ir mokymo centro „Geras šuo“ nariai, t.y. šeimininkai ir jų šunys!ž. Debiutui scenoje buvo atrinkti geriausiai užsirekomendavę specialiuose mokymuose. Džiaugiamės, jog viskas puikiai pavyko, o publika pirmojo karto jaudulio net nepastebėjo!
Tenoro M. Jankausko videografiniame spektaklyje „Carmina Burana“ laukė ne tik muzikiniai iššūkiai. Kepto gulbino personažas, kurį sukūrė M. Jankauskas, pagal kostiumų dailininkės S. Straukaitės ir scenografės S. Šimkūnaitės sumanymą buvo „apdegęs“. Nudegimų efektus net tris valandas jam tvirtino, klijavo ir kitais būdais kūrė specialaus grimo dailininkė Jurgita Globytė ir asistentė Inga Urbanovič.
Suderinus su Klaipėdos miesto savivaldybe bei iš anksto įspėjus klaipėdiečius pirmą kartą scenoje panaudota sirena. Šiandieninėje geopolitinėje situacijoje, kai kaimyninėse šalyse skambančios sirenos perspėja apie galimus pavojus, Klaipėdoje sirenas pritaikėme tik kurdami meną bei siųsdami žinutę ne tik sau, bet ir pasauliui.
Baimintasi, kad solistės nenuneštų vėjas
Vieografiniam „Carmina Burana“ spektakliui atviroje pamario erdvėje buvo pastatyta rekordiškai didelė scena - net 11 metrų aukščio ir 60 m pločio, panaudoti rekordinio dydžio LED ekranai! Didieji ekranai buvo sumontuoti iš 766 vienetų mažesnių (0,5x 0,5 m) ekranų taip siekiant sukurti milžinišką ir nepakartojamą spektaklio vaizdą! Ir tai buvo nepakartojama...
110 – tiek prireikė audinio metrų solistės Ritos Petrauskaitės kostiumui. Suknelė - didžiulė, ilgis net 18 metrų! Prieš naudojant ją scenoje buvo atlikti kostiumo aerodinaminiai procesai. Jų prireikė, nes baimintasi, kad stipriais vėjais garsėjančiame pajūryje šis scenos kostiumas gali būti pavojingas ir tiesiog nuskraidinti spektaklio heroję.
Džiaugiamės ir gausia festivalio savanorių komanda: šiemet sulaukta net aštuoniolikos meno gerbėjų, panorusių neatlygintinai prisidėti prie didžiulio festivalio įgyvendinimo.
Viena tradicinių Klaipėdos festivalio misijų – skleisti tvarumo žinią. Kuriant spektaklio „Carmina Burana“ scenografiją ir kostiumus pritaikyti tvaraus antrinio dizaino principai: klaipėdiečiai pakviesti spektakliui padovanoti vintažinių rūbų, o choristams, suderinus su kostiumų dailininke, leista panaudoti ir savo kasdienę aprangą. Informacijos apie festivalį sklaidoje aktyviai naudotas dinaminis QR kodas. Scenografijoje naudotos statybinės nuolaužos, po spektaklio grąžintos į antrinio panaudojimo vietą.
„Carmina Burana“ rekvizitas - didžiuliai akmens luitai, buvo padaryti visai ne iš akmens. Vyriausioji rekvizitininkė Jekaterina Novikienė su meile gludino kiekvieną „akmenėlį“.
Minint Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-metį, Klaipėdos valstybinio muzikinio teatro istorijų operos „Klaipėda“ pasaulinėje premjeroje atgijo ne tik šimtmečio senumo įvykiai, Klaipėdos krašte gyvenę lietuvininkai ir iš Didžiosios Lietuvos jiems talkinti atvykusieji, bet ir Taravos Anikė.
Mažiau nei šimtas žmonių Lietuvoje vis dar kalba šišioniškių tarme, tačiau istorijų operoje „Klaipėda“ ši tarmė suskambo pedagogės Vaidos Galinskienės dėka.
Spektakliai-reiškiniai
III-iojo Tarptautinio Klaipėdos festivalio programa elinge prasidėjo ypatingu koncertu „Karo ir taikos dainos“, suvienijusiu Kyjivo nacionalinio akademinio operetės ir Klaipėdos valstybinio muzikinio teatrų menininkus. „Menininkai, tarytum įrėmindami kūrinį, priminė, kad visi festivaliai, visa mūsų kūryba šiandien įgyja naujas prasmes: karo akivaizdoje, skeveldromis virstančioje tikrovėje menas išlieka dar svarbesnis, nes sutvirtina liepsnojančius žmogaus jausmus ir nuskaidrina sielą“,- rašė teatrologė Daiva Šabasevičienė.
Videografinį spektaklį „Carmina Burana“ elinge pristatytė režisierius Dalius Abaris, muzikos vadovas ir dirigentas Robertas Šervenikas, scenografė Sigita Šimkūnaitė, kostiumų dailininkė Sandra Straukaitė, vaizdo projekcijų dailininkas Martynas Norvaišas.
Istorijų opera „Klaipėda“ skirta Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-mečiui paminėti. Klaipėdos valstybiniam muzikiniam teatrui prašant ją sukūrė net keturi šio krašto kompozitoriai – Loreta Narvilaitė, Vladimiras Konstantinovas, Kristijonas Lučinskas ir Donatas Bielkauskas. Libretą trijų skirtingų veiksmų operai rašė Arvydas Juozaitis. Spektaklio muzikos vadovas ir dirigentas Tomas Ambrozaitis, režisierius Gytis Padegimas, scenografė ir kostiumų dailininkė Birutė Ukrinaitė.
„Klaipėdos valstybinis muzikinis teatras kuria tokius spektaklius, apie kuriuos kalbama gatvėje. Net ir praėjus porai dienų, susitikus pažįstamą norisi pasidalinti įspūdžiais. Tai reiškia ne ką kitą, kad teatras sugeba generuoti kultūros reiškinius. Ne tik faktus, t. y. – spektaklius, kurie atgyvenę vieną vakarą, ryte net neprisimenami!“,- rašė žurnalistė Nina Puteikienė.
Dėkojame rėmėjams
Tarptautinis Klaipėdos festivalis nuoširdžiai dėkoja mecenatui UAB „Vakarų medienos grupė“, istorijų operos „Klaipėda“ rėmėjui – AB „Limarko laivininkystės kompanija“, rėmėjams - Klaipėdos jūrų krovinių kompanijai „BEGA“, UAB „Kautra“, UAB „Stemma group“, UAB „Klaipėdos terminalo grupė“, advokatų kontorai Glimstedt, UAB „Biofarmacija“, UAB „Mūsų laikas“, UAB „Inchape Motors“, viešbučiui „Michaelson boutique hotel“, viešbučiui „Klaipėdos Victoria“ ir visiems gausiems informaciniams rėmėjams.
Paieška nedavė rezultatų